М. Динић, Шпански најамници у српској служби, ЗРВИ 6 (1960) 15-28

Улога шпанских најамника на Балканском Полуострву позната je нарочито по авантурама чувене „Компаније" кoja je толико jaда задала Византији почетком 14 столећа. Одметнувши се од царства и опустошивши Тракију Каталанци су се повукли у jeceн 1307 према западу и улогорили у Касандрији. Одатле су покушали један безуспешан напад на Солун (пролеће 1308). Мањи одреди угрожавали су и Свету Гору. По имену непознати писац биографов архиепископа Данила опширно je описао, али хагиографски обојено, њихов напад на Хиландар који je Данило, тада игуман манастира, са калуђерима јуначки бранио. Узгред говори исти биограф и о нападу на руски манастир св. Пантелејмона чијa je црква сасвим порушена и спаљена. Иначе помиње уопштено како су Каталани, Моговари и други на Cвeтoj Гори попалили многе свете храмове и њихово благо разграбили. У савременим изворима има само помена о jeднoм посланству манастира св. Атaнacијa — Лавре — кojи je тражио заштиту од арагонског краља. Арагонски краљ Jaков II jaвљa 1 јула 1308 из Валенсије лекару Арналду de Villanova да je добио његово писмо којим му пpeпopyчyje да војскy in partibus Romanie спречи да не узнемирава монахе Св. Атанасија — Лавре — на Св. Гори; краљ je примио jeднoгa од двојице монаха и издао му рескрипт са изричитим наређењем војсци да томе манастиру и његовим монасима не наносе никакве штете већ да их узму под своју заштиту.

И у нашим крајевима налазили су шпански ратници запослења. Неки од њих су узимани и у службу Дубровника. Двадесет седмог септембра 1301 године, у време рата са Србијом, примљено je пет балестијера за два месеца са платом од пет перпера месечно за сваког. По неким именима судећи они су били Шпанци. Венеција je {15} 1313 узела у службу Каталанца Далмазија са његовим најамницима за борбу против побуњеног Задра и Младена II Шубића. Далмазије се међутим споразуме са Младеном да npeђe на његову страну под условом да му се одмах исплати хиљаду златних флорена. Пуштен у град, Далмазије иступи ипак као посредник за мир измену Венеције и Задра.4

Константин Јиречек је први изнео неке податке о шпанским најамницима у Србији, црпене из Дубровачког државног архива. Како ти подаци потичу из 1330 године, Јиричек је извео закључак да су код Велбужда одлучили битку у корист Срба Шпанци а не Французи – „Келти“ – како пише Н. Грегора или Немци – „Аламани“ – по Ј. Кантакузену.5