Ситни фактографски исписи из Државног архива Мађарске

У МАЂАРСКОМ ДРЖАВНОМ АРХИВУ у Будимпешти (Magyar Országos Levéltár, Budapest) има списа и о овим крајевима које је Аустрија 1716—1718. преотела од Турака. Један од таквих крајева је и Банат, а самим тим и североисточна Србија (Браничево и Неготинска Крајина са Кључем), која је од 1717. до 1737. године била у његовом саставу. Највише је тих списа у фонду некадашње банатске Земаљске администрације (Landes Administration in Temesvarer Banat 1717—1779.), али их има и другде, на пример, у фонду Угарске коморске администрације (Administration zu Temesvar 1717—1854). Ти фондови се сад налазе у поменутом архиву, али су прилично сиромашни документима из прве половине XVIII века. Строго узето, по очуваним документима из 1717—1739. године то и нису фондови, већ њихови остаци, јер су описи поменутих установа током XIX века у више махова пресељавани и шкартирани, понекад и неодговорно и нестручно, тако да се до данас од њих мало шта очувало, бар из првих деценија XVIII века. Тачније речено, из тог времена је очувано само по неколико фасцикула аката из заоставштине сваке од те две установе, али се и они односе првенствено на Банат, док североисточну Србију мало који и да помиње. Па ипак, полазећи од чињенице да ми о Браничеву, Неготинској Крајини и Кључу у време прве аустријске окупације (1717—1737.) и данас врло мало знамо, ја сам те списе прегледао, али сам, одмах да кажем, мало шта нашао. Малобројне али вредније текстове и документе сам исписао, неке у целини а неке у изводима, тј. уколико говоре о поменутим крајевима који нас посебно интересују. Један део тих текстова се презентује овде, и то у српском преводу. На жалост, све су то мали, ситни документи, односно исписи, мали и по формату и, иначе, али нису без вредности, јер се без њих, додајмо и то, не би могло написати ништа озбиљније о крајевима о којима је реч.

Иначе сви наши исписи потичу, да тако кажемо, из фонда Земаљске администрације, изузев једног, који је узет из заоставштине Угарске коморске администрације. Даћемо најпре оне прве, и то хронолошко-тематским редом, а затим и овај задњи. А ево и самих података.